\section{Introduksjon}

\subsection{Sosiale og faglige forutsetninger}
Her presenterer vi gruppas medlemmer for å vise hvilke bakgrunner vi har, hvilke erfaringer vi har fra tidligere og hvordan vår innstilling til eksperter i team var.
\subsubsection*{Torbjørn Aase}
\renewcommand{\arraystretch}{1.5} % denne stilles tilbake etter introduksjonene av oss
\begin{tabular}{p{3cm}p{12cm}}
\textbf{Linje}	&	Informatikk. \\
\textbf{Styrke}	& Erfaring med programmering og nettverk. \\
\textbf{Svakhet}	& Kan mangle initiativ. \\
\textbf{Erfaring fra \newline teamarbeid}	& Arbeidet mye i team gjennom flere lignende prosjekter tidligere, både større og mindre. \\

\textbf{Innstilling til \newline emnet før start}	& Har hørt både gode og dårlige ting om faget fra studenter som har hatt det før. Omtrent like mye positivt som negativt, så forventingene er ganske nøytrale. Velger likevel å være håpefull når det kommer til læringsutbytte og trivsel i faget.
\end{tabular}

\subsubsection*{Andreas Bertheussen}

\begin{tabular}{p{3.2cm}p{12cm}}
\textbf{Linje}	& Elektronikk. \\
\textbf{Styrke}	& Liker struktur og orden. \\
\textbf{Svakhet}	& Liker å gjøre ting på egen måte. \\
\textbf{Erfaring fra\newline teamarbeid}	& Har jobbet i tverrfaglige grupper med Bachelor hovedoppgave og i jobbsammenheng. \\
\textbf{Innstilling til \newline emnet før start}	& Hadde hørt mye negativt om emnet, men jeg startet med en positiv innstilling. Jeg håpet gruppa kom greit overens, og at alle kunne bidra.\\
\end{tabular}

\subsubsection*{Rune Holmgren}

\begin{tabular}{p{3cm}p{12cm}}
\textbf{Linje}	&	Datateknologi. \\
\textbf{Styrke}	& Kreativ og initiativrik utvikler med bred erfaring innenfor mange felter av program- og hardwareutvikling. \\
\textbf{Svakhet}	& Sliter med å se styrkene i andres ideer, selv om de ofte kan være bedre løsninger. \\
\textbf{Erfaring fra \newline teamarbeid}	& Har en rekke kurs og erfaringer rundt ledelse i idrettssammenhenger.
Forøvrig er også en rekke verv i studentorganisasjoner verdt å nevne. \\
\textbf{Innstilling til \newline emnet før start}	& Jeg hadde hørt fra mange at faget var så dølt og kjedelig, at jeg heller burde utveksle for å slippe det.
Jeg hadde likevel gode forhåpninger da jeg kom inn i en landsby som virket interessant.
\end{tabular}

\subsubsection*{Sigurd Holsen}

\begin{tabular}{p{3cm}p{12cm}}
	\textbf{Linje}	& Ingeniørvitenskap og IKT - Marin Kybernetikk. \\
	\textbf{Styrke}	&  Strukturert og har mye erfaring med programmering. \\
	\textbf{Svakhet} & Litt lett for å avbryte folk. \\
	\textbf{Erfaring fra \newline teamarbeid} &
		Har hatt flere prosjekter i tidligere fag, men ikke med like mange
			deltagere. \\
	\textbf{Innstilling til \newline emnet før start} &
		Hørt både gode og dårlige ting ved faget.
		Har en ganske nøytral innstilling til faget, men er meget fornøyd med
			landsby.
\end{tabular}

\subsubsection*{Jostein Munz}

\begin{tabular}{p{3cm}p{12cm}}
\textbf{Linje}	&	Kybernetikk. \\
\textbf{Styrke}	&	God kjennskap til robotikk, og kjent med nettverksprogrammering.\\
\textbf{Svakhet}	& Lett for å bli distrahert. \\
\textbf{Erfaring fra \newline teamarbeid}	& Har jobbet i grupper i tidligere prosjekter, men vanligvis i mindre grupper enn dette. \\
\textbf{Innstilling til \newline emnet før start}	& Ganske positivt innstilt, med ønske om å få gjort noe praktisk. Har hørt forskjellige skrekkhistorier om andre som har tatt faget, men jeg tror at så lenge vi har en oppgave der vi kan bidra så går det greit.
\end{tabular}
\renewcommand{\arraystretch}{1.0}

\subsection{Kompetansetrekant}

I løpet av første landsbydag og starten på prosessen med å bli kjent, laget
	gruppemedlemmene en kompetansetrekant.
Dette gjorde vi først ved å individuelt beskrive oss selv med tre punkter
	innenfor hvert av temaene: \emph{Personlige egenskaper}, \emph{Praktisk kompetanse} og \emph{Teoretisk kunnskap}.
Disse 9 punktene fra hver av deltakerne kombinerte vi så til en felles
	kompetansetrekant.
Punktene som ble valgt er de vi trodde kom til å bli viktige for oss, \emph{før}
	oppgaven ble valgt.

\begin{figure}[H]
	\center
	\includegraphics[width=0.9\textwidth]{fig/kompetansetrekant.pdf}
	\caption{Kompetansetrekant}
	\label{fig:kompetanse}
\end{figure}

Ut fra gruppemedlemmenes faglige kunnskap, styrker og erfaringer mente vi gruppa
	hadde et godt grunnlag for å definere en oppgave der alle kunne bidra, og som ville gi et godt sluttresultat.
Av felles kunnskap har alle i gruppa mye erfaring med programmering.
Samtidig var alle i gruppa innstilte på å lage et produkt fremfor et teoretisk arbeid, noe som gav et godt grunnlag for å bli enige om en oppgave.

Fra kompetansetrekanten, og ved å se på hvilke linjer gruppemedlemmene kommer
	fra, ser vi at gruppa vår er forholdsvis homogen.
Alle i gruppa er teknisk anlagte, og har et greit grunnlag for å forstå
	hverandres fagfelt.

Det kan forventes \cite{Berg-Nielsen} at en homogen gruppesammensetning har lettere samhold, mindre konflikt og er best egnet for korttidsgrupper.
Ulempen er at en homogen gruppe ofte er mindre innovativ og har tilgang til et mye mer snevert perspektiv enn en heterogen gruppe.
Dette er gode nyheter for gjennomføring av prosjektoppgaven men ikke fullt så godt for prosessdelen av eksperter i team, fordi konflikter og håndteringen av dem er en viktig del av gruppedynamikk.

\subsection{Arbeidsmetodikk}

De første fire landsbydagene gikk med til diverse øvelser for å bli kjent,
	utarbeiding av en samarbeidsavtale (vedlegg \ref{app:samarbeidsavtale}), og forslag til
	problemstillinger presentert av to bedrifter.
Etter vi var enige om hva vi skulle jobbe med på fjerde landsbydag, gikk vi
	gjennom systemet vi skulle lage.
Her avklarte vi hvordan systemet skulle implementeres og fungere.
Systemet ble delt opp i flere delsystemer slik at vi hadde delsystemer vi hver var ansvarlige for, som vi kunne begynne å utvikle.

Prosjektoppgaven vi valgte var forholdsvis programmeringstung, og alle delsystemene som vi skulle lage bestod av programvare. Dette ble valgt fordi programmering var en sentral kompetanse i gruppa.
Implementasjon av programvare er en oppgave som typisk alternerer mellom fokusert arbeid uten for mange avbrytelser, og kommunikasjon med de andre i gruppa for å stille spørsmål, diskutere idéer eller melde om hva status på arbeidet er.

Hver landsbydag startet med et kort morgenmøte som vi kalte innsjekk. I dette møtet tok vi en runde på hvor opplagte vi var for jobbing.
I landsbydagene etter oppgave var valgt, tok vi også opp hva vi planla å arbeide med og hvilke ting vi var usikre på der vi kanskje kunne trenge hjelp.

Hver landsbydag ble avsluttet med å skrive en grupperefleksjon.
Utgangspunktet for vår refleksjonsprosess var SITRA-modellen \cite{SITRA}.
Formålet med grupperefleksjonen er å bli bevisst på gruppas samarbeid ved å ta
	opp situasjoner, diskutere teori, reflektere og eventuelt vurdere om vi
	burde ta en aksjon.
Grupperefleksjonene tok omtrent én time, der vi startet med å notere våre egne
	observasjoner og refleksjoner om oss selv, om andre og om gruppa.
Deretter tok vi en gjennomgang der vi presenterte observasjonene/refleksjonene
	og noterte dem ned og grupperte dem i situasjoner.
Til slutt reflekterte vi rundt hver av disse, og skrev refleksjonsnotatet.

Fordi vi var en relativt liten gruppe på fem personer valgte vi å ikke utnevne noen 
enkelt lederrolle. Vi valgte i stedet å gå for en flat struktur som en mer åpen gruppe 
uten klart definerte roller for medlemmene \cite{Sjovold}.
Unntaket her er ordstyrerrollen som vi midlertidig benyttet i starten av prosjektet.
Johnsons tredje retningslinje for effektive grupper sier også at likt og fordelt lederskap
bedre lar gruppa utnytte hvert medlems evner og øker samholdet \cite[p.~25]{GroupDynamics}. En av
hovedoppgavene til en leder ville vært å forholde seg til omverdenen og
representere gruppa utad\cite[p.~30]{Schwarz}. Vi hadde ikke behov for å samhandle med andre grupper eller
noen form for høyere ledelse, og vi kunne derfor fordele lederrollen på alle gruppas medlemmer.

